![NextGenerationEU](/sites/default/files/styles/oe_theme_medium_no_crop/public/2021-12/NextGenEU.jpg?itok=HTG8OKJG)
Vakar Europos Komisija patvirtino teigiamą Lietuvos mokėjimo prašymo dėl 360 mln. EUR paskolų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (angl. Recovery and Resilience Facility (RRF)) – pagrindinę priemonės „NextGenerationEU“ dalį – preliminarų vertinimą.
Įvertinusi 2023 m. gruodžio 18 d. pateiktą mokėjimo prašymą, Europos Komisija padarė preliminarią išvadą, kad Lietuva patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas penkias tarpines reikšmes dėl pirmosios paskolos dalies.
Šis mokėjimo prašymas apima svarbius žingsnius įgyvendinant keturias reformas, kurios paskatins teigiamus pokyčius tiek Lietuvos piliečiams, tiek pramonei, ir turės įtakos tokioms svarbioms sritims kaip socialinė rūpyba, žalioji pertvarka, viešieji pirkimai ir pramonės modernizavimas.
Pavyzdinės šio mokėjimo prašymo priemonės, be kita ko, yra:
- Žaliųjų finansų veiksmų plano patvirtinimas; siekdama paspartinti žaliąją pertvarką, Lietuva patvirtino 2023–2026 m. Žaliųjų finansų veiksmų planą. Šis planas apima veiksmus, kuriais siekiama skatinti žaliuosius finansus tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose ir didinti Lietuvos patrauklumą investuotojams į žaliuosius finansinius produktus. Įgyvendindama teisėkūros ir švietimo priemones Lietuva siekia tapti regiono lydere žaliųjų finansų srityje;
- socialinių paslaugų srities darbuotojų kvalifikacijos kėlimas; Lietuvoje įsteigtas socialinių paslaugų srities darbuotojų profesinių kompetencijų tobulinimo centras. Jis rengia reguliarius mokymus, teikia specializuotą profesinę pagalbą ir profesionalią paramą naujiems socialinių paslaugų srities darbuotojams kasdieniame darbe. Centras pagerins šio sektoriaus darbuotojų galimybes mokytis ir sudarys palankesnes sąlygas dalytis geriausia patirtimi. Vykdant šią reformą bus pagerinta bendra socialinių ir užimtumo paslaugų, kurias teikia apie 15 000 darbuotojų, kokybė; tai atitinka Europos priežiūros strategiją.
Tolesni veiksmai
Europos Komisija nusiuntė Ekonomikos ir finansų komitetui (EFK) preliminarų vertinimą, kaip Lietuva pasiekė šiam mokėjimui reikalingas tarpines reikšmes, o komitetas per keturias savaites turi pateikti savo nuomonę. Mokėjimas Lietuvai galės būti atliktas gavus EFK nuomonę ir Europos Komisijai priėmus sprendimą dėl mokėjimo.
Pagrindiniai faktai
Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas apima daugybę investicijų ir reformų priemonių (daugiau informacijos apie Lietuvos planą, įskaitant pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę Lietuvoje finansuojamų projektų žemėlapį, pateikiama čia). Planui finansuoti numatyta 2,3 mlrd. EUR dotacijų ir 1,55 mlrd. EUR paskolų. Šis preliminariai patvirtintas mokėjimo prašymas yra antrasis; pirmąjį Lietuvos mokėjimo prašymą Europos Komisija patvirtino 2023 m. vasario 28 d. ir iš dalies jį apmokėjo Lietuvai 2023 m. gegužės 10 d.
Patenkinus šį mokėjimo prašymą Lietuvai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę išmokėtos lėšos sudarys 1341 mln. EUR (įskaitant 2021 m. rugpjūčio mėn. Lietuvos gautą 289 mln. EUR išankstinį finansavimą ir 2023 m. gruodžio mėn. gautą 149,5 mln. EUR „REPowerEU“ išankstinį finansavimą), t. y. 35 proc. visų Lietuvos plane numatytų lėšų, pasiekus 17 proc. visų plane nustatytų tarpinių ir siektinų reikšmių.
Daugiau informacijos
Preliminarus Europos Komisijos atliktas antrojo Lietuvos mokėjimo prašymo vertinimas
Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas
Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės projektų žemėlapis
Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinė
Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamentas
Išsamūs duomenys
- Paskelbimo data
- 2024 m. vasario 22 d.
- Autorius
- Atstovybė Lietuvoje